Закон про державну мову запрацював на повну силу: які норми зараз діють
16 липня набула чинності 25 стаття Закону "Про забезпечення функціонування української мови як державної". Ця стаття регламентує використання державної мови місцевими друкованими медіа.
![Тарас Кремінь/Фейсбук](/media/images/451558037_795548319421307_5851187388832263046_n.original.jpg)
Про це повідомив Уповноважений із захисту державної мови Тарас Кремінь.
“Сьогодні, на п’яту річницю Закону, стартує восьма хвиля його впровадження – набуває чинності 25 стаття, яка регламентує застосування державної мови місцевими друкованими медіа. Тож Закон нарешті запрацював на повну силу, адже практично всі його норми діють в повному обсязі і є обов’язковими до виконання”, – сказав він.
Уповноважений нагадав, що починаючи з липня 2019-го було сім хвиль поступового впровадження норм закону. Українська стала обов’язковою для більшості сфер: реклами, освіти, культури, обслуговування, транспорту, охорони здоров’я, книговидання та книгорозповсюдження тощо.
За словами Тараса Кременя, протягом п’яти років дії мовного закону спостерігається чітка тенденція: зростання рівня суспільної підтримки української мови та кардинальне збільшення її застосування у публічній сфері та приватному спілкуванні.
У коментарі УП. Життя мовний омбудсмен нагадав, що 16 липня 2022 року набула чинності 27 норма закону, яка регулює українські інтернет-ресурси (вебсайти, сторінки в соцмережах, YouTube-, Viber-, Telegram-канали, мобільні застосунки тощо). Згідно з документом, вони повинні мати стартову сторінку та сторінки у соцмережах українською мовою.
Також, згідно зі статтею 27 мовного закону, будь-який товар із програмним забезпеченням мусить мати українську версію. Це може бути пральна машина, кавоварка чи автомобіль, які мають бути адаптовані для продажу в Україні і містити українськомовний інтерфейс – як на дисплеї, та і на кнопкових панелях керування.
Кремінь повідомив, що за порушення мовного Закону Уповноважений може накладати штрафи на посадовців в органах державної і місцевої влади, а також керівників та працівників усіх установ, які порушують закон.
Крім того, в Україні діють санкції за порушення мовного закону в освітніх закладах. Уповноважений може накладати штраф, зокрема й на тих директорів шкіл, ректорів, науково-педагогічних і педагогічних працівників, які свідомо ігнорують мовне законодавство.