Ракетний обстріл друкарні у Харкові. Культурна спільнота звернулася до українців
Внаслідок масованого обстрілу російськими військами Харкова 23 травня загорілася друкарня. Тут друкувало свої книжки, зокрема, й одне з найбільших українських видавництв Vivat.
![photo_2024-05-23_13-39-44 війна культура, масована атака, харків, воєнні злочини рф, видавництва](/media/images/photo_2024-05-23_13-39-44.original.jpg)
Про це у соцмережах повідомила генеральна директорка видавництва Юлія Орлова.
"Так, це наша друкарня. Зараз пожежа. Розбирають завали і рятують людей", — написала вона в коментарях до допису в одному з книжкових Telegram-каналів.
У коментарі УП.Культура Юлія Орлова уточнила, що влучання сталось в друкарню "Фактор-друк", у якій здебільшого друкуються книжки Vivat. Також друкарня випускає книги для видавництв "КСД", "Ранок", "Фоліо", "Свічадо", "Зелений пес" та інших.
Про влучання в друкарню повідомив і Олег Синєгубов, голова Харківської ОВА. Наразі триває гасіння пожежі та розбирання завалів.
У Харківській обласній прокуратурі повідомили, що внаслідок влучання по друкарні сім людей загинули, ще 16 — травмовані. Всі постраждалі — працівники підприємства.
За даними керівника облпрокуратури Олександра Фільчакова, у момент удару двома ракетами по підприємству там були понад 50 працівників.
![Фото: Олег Синєгубов](/media/images/photo_2024-05-23_13-26-25.original.jpg)
![Фото: Олег Синєгубов](/media/images/photo_2024-05-23_13-26-29.original.jpg)
![Фото: Олег Синєгубов](/media/images/photo_2024-05-23_13-26-32.original.jpg)
Реакція на злочин росіян
Після обстрілу росіянами друкарні Vivat культурна спільнота та громадські активісти закликали українців підтримати видавництво, купивши їхні книжки.
Знищення друкарні у Харкові — це жахливе продовження культурного геноциду, який триває століттями, написала журналістка Мирослава Барчук.
"Купуйте взагалі все, що під ворожим вогнем виробляється у Харкові", — звернулася вона до українців.
Письменниця і громадська активістка Світлана Поваляєва також закликала підтримати видавництво. "Дієве співчуття — це купувати книжки Vivat і не лише собі, а й бійцям у шпиталі та на фронт, бібліотекам та школам деокупованих міст і містечок, усім, хто потребує підтримки і захисту, бо книжка здатна захистити наш розум від розпачу, зневіри, нудьги та отруйних інформаційних впливів", — написала Поваляєва.
"Vivat, всім серцем з вами. Одне з найкращих, найпотужніших видавництв, а з мого досвіду, ще й найбільш людяне і чуйне в роботі з авторами. Відроджуйтесь з попелу, відновлюйтесь. А ми підтримаємо ваші книжки гривнею.
Те, що потороч воює з українською культурою — не метафора, а найбільш буквальна, брутальна реальність", — написала журналістка Олена Максименко.
"Російська ракета влучила в друкарню Vivat в Харкові. Це видавництво, яке видало мою книгу "Як не стати овочем".
Будь ласка, давайте підтримаємо команду і купимо в них книги. Так, книги можу не прийти до вас скоро, але це допоможе скоріше з'явитися новим книгам, які Vivat зможе надрукувати, коли оговтається", — написала медіаекспертка Оксана Мороз.
Перекладачка, літературна критикиня, докторка філософії Гарвардського університету Ярослава Стріха розповіла про хороші книжки видавництва, які можна придбати, щоб його підтримати (нижче її пряма мова).
- Наприклад, ви й самі знаєте, яка в них дивовижна серія класики (редакторка серії — Ярина Цимбал), з коментарями, чернетковими фрагментами, несподіваним добором текстів, та ще й у цих яскравих кольорах, від яких рептильний мозок каже "це фрукта, це смачна фрукта, з'їж фрукту".
- Щоб не було так страшно зараз, можна згадати тих, хто виборював нам Україну за значно страшніших і безнадійніших обставин — скажімо, у Вівату є видання «Дисиденти: Чути правду» (упорядник Вахтанг Кіпіані), де дисиденти розповідають про свій досвід збереження гідності й відваги у нелюдській системі. Чи, знов-таки, саме Віват видав "Справу Василя Стуса".
- Якщо вам хочеться відволіктися від новин і трошки похвилюватися за вигаданих людей, то Віват пропонує середньовічне високе фентезі Ірини Грабовської ("Зірки й кістки" і "Земля крилатих") чи перевидання "Лазаруса" Світлани Тараторіної (міське фентезі в Києві початку ХХ ст., де ксенофобні упередження імперії подано через метафору співіснування різних магічних істот).
- Якщо вас заспокоює думка про культуру довгого тривання, то візьміть "Гамнет" Меггі О'Фаррелл — прекрасний роман про дружину Шекспіра. Чи "Лесю Українку. Книги Сивілли" Тамари Гундорової як нагадування, що хай би в яких страшних і глухих часах працювали наші письменники, вони переможуть, навіть за століття будуть читачі, які говоритимуть про них з інтересом і любов'ю, бо любові до своїх у нас завжди більше, ніж ненависті до нас — у наших ворогів.
- У них і електронок багато є, що доречно за нинішніх обставин і якщо ви волієте читати в електронці.